Republika
Hrvatska

Grad Zagreb

Gradska
skupština Grada Zagreba

Odbor
za imenovanje naselja, ulica i trgova

PRIJEDLOG
IMENA:

Ime ili naziv:

ALOJZIJE STEPINAC

PODACI
O PREDLAGAČU:

Ime
ili naziv:

HDZ, Klub utemeljitelja HDZ-a "dr. Franjo
Tuđman"

Adresa:

Trg žrtava fašizma 4, Zagreb 10000

Telefon:

01 455 1139

Mobitel:

Fax:

01 455 3752

E-mail:

[email-masked]

UVRŠTENJE
U FOND IMENA:

Sjednica
Odbora:

13. sjednica Odbora za imenovanje naselja, ulica i trgova

Datum:

26. svibnja 2011.

OPIS:

Zagrebački nadbiskup i kardinal

KRATAK
ŽIVOTOPIS:

ALOJZIJE STEPINAC (1898. –
1960.)  Hrvatski
svećenik, zagrebački nadbiskup i kardinal. U I. svjetskom ratu
potporučnik, nakon zarobljavanja na talijanskoj fronti pristupio
Jugoslavenskoj vojsci i poslan u Solun. Bogosloviju upisao u Zagrebu,
doktorirao na Gregorijani u Rimu; zaređen 1930. Nadbiskup koadjutor od
1934; metropolit i predsjednik Biskupske konferencije od 1937. Obnavljao
katolička društva i podupirao rad Katoličke akcije. Zalagao se
za ljudska prava, prosvjedovao protiv represije velikosrpskog režima,
pozdravio proglašenje NDH, ali već u svibnju 1941. osudio progone
građana druge vjere. Prosvjedovao kod ustaških vlasti protiv
odmazdi, pokatoličavanja, te logora u Jasenovcu (24. II. 1943).
Organizirao skrb za siročad, pomagao Srbima i Židovima u
izbjegavanju progona. Nakon rata prosvjedovao protiv represije, odmazdi i
konfiskacija imovine što je provodila komunističa vlast. Odbio
inicijativu Josipa Broza za odvajanje Katoličke crkve u Hrvatskoj od
Svete Stolice.

Nakon protestnog pisma
predsjedniku hrvatske vlade Vladimiru Bakariću, uhićen (18. IX.
1946) te izveden pred Vrhovni sud pod optužbom za suradnju s okupatorom
i kvislinškim vlastima, te zbog “pokrštavanja” Srba.
Usprkos tome što je obrana opovrgnula optužbe uz više
pokušaja svjedočenja Srba i Židova u njegovu korist,
proglašen je krivim te 11. X. 1946. osuđen na 16 g. zatvora, 5 g.
gubitka građanskih prava te konfiskaciju imovine. Nakon pritiska
svjetske javnosti, vlasti ga iz zatvora u Lepoglavi interniraju u župni
dvor u Krašiću. Kada ga je 1952. papa Pio XII. imenovao kardinalom,
nije otišao u Rim zbog prijetnje uskratom povratka u Hrvatsku, te je do
smrti ostao u Krašiću. Sudsku presudu poništio je Hrvatski
sabor 1992. Papa Ivan Pavao II. proglasio ga je 1998. blaženikom
Katoličke crkve. Njegov grob u zagrebačkoj katedrali mjesto je
obilaska štovatelja i vjernika.

(Izvor: Prolexis enciklopedija, internetsko izdanje,
Leksikografski zavod Miroslav Krleža, članak: studeni 2013.)

POVRATAK NA FOND
IMENA